Conveni específic de col·laboració entre l’Ajuntament de Riba-Roja de Túria i l’Institut Català d’Arqueologia Clàssica per a la realització del segon curs pràctic d’Arqueologia Clàssica per a la realització del Segon Curs pràctic d’Arqueologia Cristiana i Visigoda al jaciment de València «La Vella» (Juliol 2017)
Search Results for: valencia+la+vella
L’ICAC renova el conveni amb Riba-roja de Túria
Per segon any consecutiu l’ICAC i l’Ajuntament de Riba-roja de Túria han signat un conveni per seguir col·laborant en la recerca, divulgació i promoció en el marc de l’arqueologia clàssica en aquest municipi valencià. En concret, la col·laboració se centra en el jaciment de València «la Vella», un recinte fortificat d’època visigoda d’unes 4,5 hectàrees situat sobre el riu Túria.
En el marc d’aquest acord, les dues institucions es comprometen a fomentar les relacions de caràcter científic, tècnic i docent en l’àmbit de l’arqueologia clàssica, la col·laboració en programes de difusió, cursos de formació i intercanvi d’informació, i també en assessorament científic en aquesta matèria. L’objectiu general és crear una àrea d’interpretació com a parc arqueològic integrat al Parc Natural del Túria.
En virtut d’aquest conveni s’organitza del 3 al 21 de juliol el II Curs pràctic d’arqueologia cristiana i visigoda a Riba-roja de Túria. Enfocat principalment a estudiants universitaris, el curs pretén acostar els participants a la metodologia bàsica i anàlisi arqueològica.
La signatura va tenir lloc dilluns, entre l’alcalde de Riba-roja de Túria, Robert Raga, i el director de l’ICAC, Joan Gómez Pallarès.
Nous models tridimensionals a la plataforma Sketchfab
L’ICAC va ampliant el material disponible a la plataforma Sketchfab (Patrimoni en 3D), ara amb una tercera col·lecció que aplega models tridimensionals de l’excavació arqueològica al jaciment visigot de València “la Vella» (Riba-roja de Túria) (informació del projecte).
Els treballs es van dur a terme el 2016 en el marc del I Curs pràctic d’arqueologia cristiana i visigoda a Riba-roja de Túria en aquest jaciment.
Recordem que justament ara està obert el període d’inscripció al segon curs, que tindrà lloc el mes de juliol del 2017.
II Curs pràctic d’arqueologia cristiana i visigoda a Riba-roja de Túria
Últimes places per participar a la segona edició del Curs pràctic d’arqueologia cristiana i visigoda a Riba-roja de Túria entre el 3 i el 21 de juliol.
Les inscripcions estan obertes fins al dilluns 19 de juny.
L’activitat s’adreça a estudiants d’arqueologia i consisteix en la continuació de les excavacions al jaciment de València “La Vella” del mateix municipi.
II Curs pràctic d’arqueologia cristiana i visigoda (català)
II Curso práctico de arqueología cristiana y visigoda (castellano)
L’organitzen l’Ajuntament d’aquest municipi de la comarca del Camp de Túria (València) i l’ICAC.
Un cicle de sis conferències, obertes al públic a les 7 de la tarda, complementen el curs:
Més informació del curs
- Termini d’inscripció: fins al dilluns 19 de juny.
- Quota d’inscripció: 100 € (allotjament i manutenció: a càrrec de l’organització)
- Direcció:
- Josep M. Macias (ICAC)
- Albert Ribera Lacomba (SIAM)
- Miquel Rosselló Mesquida
- Equip tècnic:
- Iván Fernández (ICAC)
- Esperança Huguet
- Francesc Rodríguez (ICAC)
![Treballs durant l'agost passat.](https://icac.cat/wp-content/uploads/2017/04/riba-roja_7-400x300.jpg)
Objectiu del curs
El curs pretén apropar els participants a la metodologia bàsica d’excavació i d’anàlisi arqueològica. El programa diàriament combinarà el treball de camp al jaciment amb el tractament dels resultats, a part d’un seguit d’activitats teòriques i visites a jaciments de l’entorn. Es tracta d’una activitat formativa orientada a l’arqueologia tardoantiga.
El jaciment
València “la Vella” és un jaciment d’època visigoda del municipi de Riba-roja de Túria, a 16 km de València. És un enclavament emmurallat dalt d’un turó, una ubicació espectacular sobre el riu Túria, a uns 2 km del palau de Pla de Nadal i dins del Parc Natural del riu Túria. Constitueix un recinte fortificat d’unes 4,5 ha on s’han fet escasses intervencions arqueològiques. Un indret gairebé inèdit i fonamental per comprendre la transformació del territori de Valentia entre el període visigot i musulmà.
Vegeu els models tridimensionals del jaciment a partir dels treballs de la primera edició del curs:
Patrimonio en 3D
El servicio de Tecnologías de Documentación Gráfica del ICAC hace años que trabaja con la creación de modelos virtuales y, de hecho, es un referente en la aplicación de esta técnica en la investigación arqueológica y en su divulgación.
Gracias a la plataforma internacional Sketchfab, conocida como “el YouTube de los modelos 3D”, todos estos resultados están disponibles en acceso abierto en Internet.
Colecciones:
9. TarrAcro-Polis (24 modelos)
TarrACro-POLIS
by ICAC
on Sketchfab
8. El Bovalar (Seròs, Lleida) (3 modelos)
El Bovalar (Seròs, Catalonia). preliminary
by ICAC
on Sketchfab
7. Portal de los Apóstoles. Lleida (3 modelos)
Portal dels Apòstols. Lleida
by ICAC
on Sketchfab
6. Castelló, Vandellós i l’Hospitalet de l’Infant (2 modelos)
Castelló, Vandellós i l’Hospitalet de l’Infant
by ICAC
on Sketchfab
5. Yacimiento visigodo de València «la Vella» (11 modelos)
Visigothic settlement of the «ancient» València
by ICAC
on Sketchfab
4. El circo romano de Tárraco (10 modelos)
Roman Circus of Tarraco
by ICAC
on Sketchfab
3. Iglesia visigoda de Sant Miquel de Terrassa (15 modelos)
Visigothic Church of Sant Miquel of Terrassa
by ICAC
on Sketchfab
2. La basílica de Sant Fructuós de Tarragona (3 modelos)
Basilica St. Fructuòs Tarragona
by ICAC
on Sketchfab
1. Can Ferrerons (1 modelo)
Can Ferrerons
by ICAC
on Sketchfab
I Curs pràctic d’arqueologia cristiana i visigoda a Riba-roja de Túria
Entre el 31 de juliol i el 19 d’agost té lloc a Riba-roja de Túria el I Curs pràctic d’arqueologia cristiana i visigoda. El curs consisteix en una excavació al jaciment de València “La Vella” al mateix municipi.
S’adreça a estudiants d’arqueologia, però també inclou un cicle de cinc conferències obertes al públic.
L’excavació es podrà anar seguint a través de Facebook i del blog sobre València la Vella.
El curs, amb les 20 places ja exhaurides amb estudiants del grau i el Màster d’Arqueologia, l’organitzen l’Ajuntament d’aquest municipi de la comarca del Camp de Túria (València) i l’ICAC.
Informació del curs
- Direcció: Josep M. Macias (ICAC), Albert Ribera Lacomba (SIAM) i Miquel Rosselló Mesquida
- Equip tècnic: Iván Fernández (ICAC), Esperança Huguet i Francesc Rodríguez (ICAC)
- Quota d’inscripció: 75 € (allotjament i manutenció: a càrrec de l’organització)
![Georeferenciació via satèl·lit de les bases topogràfiques abans d'excavar.](https://icac.cat/wp-content/uploads/2016/05/riba-roja_5-400x300.jpg)
Objectiu del curs
El curs pretén apropar els participants a la metodologia bàsica d’excavació i d’anàlisi arqueològica. El programa diàriament combinarà el treball de camp al jaciment amb el tractament dels resultats, a part d’un seguit d’activitats teòriques i visites a jaciments de l’entorn. Es tracta d’una activitat formativa orientada a l’arqueologia tardoantiga.
El jaciment
València “la Vella” és un jaciment d’època visigoda del municipi de Riba-roja de Túria, a 16 km de València. És un enclavament emmurallat dalt d’un turó, una ubicació espectacular sobre el riu Túria, a uns 2 km del palau de Pla de Nadal i dins del Parc Natural del riu Túria. Constitueix un recinte fortificat d’unes 4,5 ha on s’han fet escasses intervencions arqueològiques. Un indret gairebé inèdit i fonamental per comprendre la transformació del territori de Valentia entre el període visigot i musulmà.
I Curs pràctic d’arqueologia cristiana i visigoda
Està adreçat a estudiants d’Arqueologia i el termini d’inscripció estarà obert fins el dia 24 de juny. Inclou un cicle de conferències obert a tothom.
L’ICAC fa un conveni amb l’Ajuntament de Riba-roja de Túria
El 10 de febrer l’alcalde de Riba-roja de Túria, Robert Raga, i el director de l’ICAC, Joan Gómez Pallarès, van signar un conveni marc de col·laboració. L’objectiu és desenvolupar projectes específics en el camp de la recerca i la difusió del patrimoni arqueològic d’aquesta població de la comarca del Camp de Túria (València).
![Detall d'un segment de la muralla visigòtica de l'enclau de València "la Vella".](https://icac.cat/wp-content/uploads/2016/05/riba-roja_2-400x300.jpg)
Amb aquesta entesa s’inicia un projecte de recerca arqueològica en el jaciment conegut com a València «la Vella» (més informació). La finalitat és determinar la potencialitat arqueològica i la viabilitat d’un projecte integral de recuperació patrimonial i museïtzació en el context del Parc Natural del Túria. Aquest propòsit donarà peu a una extensa intervenció arqueològica a l’estiu de 2016, codirigida per Josep M. Macias Solé, Albert Ribera Lacomba i Miquel Rosselló Mesquida.
Aquest jaciment té unes 4,5 hectàrees d’extensió i es troba a uns 16 Km de València. Ha estat objecte d’excavacions arqueològiques puntuals, que permeten adscriure’l preliminarment a la categoria d’assentament militar visigòtic, tipus castellum, en el marc de la reorganització territorial de l’entorn de l’antiga Valentia.
![Panoràmica del Túria des del jaciment.](https://icac.cat/wp-content/uploads/2016/05/riba-roja_3-1024x485.jpg)
Programa de radio
El programa Toquem pedra! (“tocando piedra”, en catalán) sobre arqueología clásica repite temporada en la parrilla de Tarragona Radio. El programa se concibe como un espacio de divulgación científica sobre arqueología clásica a partir del conocimiento y la investigación que desarrollamos en el ICAC, con especial inciso en el patrimonio histórico y cultural de Tarragona.
Desde 2020, se trata de una nueva edición del programa, que se había emitido en la misma emisora de radio durante varias temporadas entre 2013 y 2017. Con la temporada 2022-2023, el programa pasa a formar parte del nuevo magazine La veu de Tarragona, con el periodista Pep Sunyé, que se emite de lunes a viernes de 9 h a 11 h.
La temporada 2022-2023 del programa Toquem Pedra! se emite el tercer lunes cada mes a las 10 h, en directo y desde la sede del ICAC, en Tarragona. Se podrá seguir a través del 96.7 fm, en la web de Tarragona Radio, en las APPs y por la TDT. También, se podrá recuperar el audio del programa en la Zona Podcast de Tarragona Ràdio, y en nuestra web.
Últimos programas:
- Núm. 101 (12/06/2023). Los ingredientes invisibles de la arquitectura en el final de la prehistoria. Con María Pastor (UA-ICAC) y Marta Mateu, investigadora Beatriu de Pinós en el grup MIRMED del ICAC.
¡Escucha el podcast en Tarragona Radio! L’arquitectura en els últims anys de la prehistòria i principis de la protohistòria.
- Núm. 100 (15/05/2023). Las biografías ocultas en las paredes de Tarragona. Con Diana Gorostidi (URV-ICAC), profesora de la URV e investigadora del grupo ArPA del ICAC.
¡Escucha el podcast en Tarragona Ràdio! Diana Gorostidi: «Tàrraco té el patrimoni epigràfic més gran de la península Ibèrica».
- Núm. 99 (17/04/2023). Investigar en tiempos de pandemia: la experiencia de un investigador internacional a caballo entre Grecia y Tarragona. Con Giannis Apostolou, investigador predoctoral del grupo GIAP del ICAC.
Temporada 2021-2022:
- Núm. 97 (25/05/2022). Arqueobotánica: lo que explican las semillas antiguas. Con Alexandra Livarda, investigadora Ramón y Cajal en el grupo GIAP del ICAC.
- Núm. 96 (19/04/2022). Andreu Muñoz recull la història de Sant Fructuós. Con el investigador adscrito al ICAC Andreu Muñoz Melgar (Museo Bíblico Tarrconense).
- Núm. 95 (16/03/2022). Con los restos de animales, respondemos preguntas bestiales. Con el investigador predoctoral Abel Gallego, del equipo GIAP, que está a punto de defender su tesis doctoral en el ICAC, sobre arqueozoología y el estudio de las prácticas ganaderas en la tarraconense a partir del análisis del desgaste dentáreo de las ovejas.
- Núm. 94 (16/02/2022). Conmemoración del 11F con acciones de transferencia y divulgación del conocimiento. Con la investigadora adscrita al equipo GIAP del ICAC Marta Flórez, especializada en el ámbito de la transferencia social de la investigación, la mediación del patrimonio histórico-arqueológico y cultural, y la implementación de programas de educación científica.
- Núm. 93 (19/01/2022). Sacar de la oscuridad el papel de la mujer en la antigüedad. Con la investigadora postdoctoral Elena Duce, especializada en el estudio del mundo antiguo con perspectiva de género.
- Núm. 92 (15/12/2021). ¿Cómo era la tumba del sacerdote egipcio Imephor? Josep Maria Puche nos explica su participación en una expedición arqueológica de rescate (para evitar saqueos) en la pequeña necrópolis faraónica de Kom el-Khamasin, en Egipto. Una expedición dirigida por un equipo de la Universidad Autónoma de Barcelona (UAB) y el Servicio de Antigüedades del Gobierno de Egipto.
- Núm. 91 (17/11/21). Els aqüeductes romans de Tàrraco. Con Jordi López. Investigadores del ICAC han identificado el primitivo acueducto de Tárraco, que llevaba el agua del río Francolí sin necesidad del Pont de les Ferreres (conocido como el Puente del Diablo). Así, el número de acueductos romanos conocidos alrededor de Tarragona ha aumentado hasta seis, en el actual proyecto que lidera el investigador Jordi López Vilar y que ha sido galardonado con el XI Premio Tárraco.
- Núm. 90 (20/10/2021). Los mensajes ocultos en los mármoles romanos. Con Diana Gorostidi (URV-ICAC) y Laura Galán.
Temporada 2020-2021:
- Núm. 89 (27/07/2021). Programa especial des de Mas dels Frares. Con Josep Maria Macias, Karen Fortuny y Francesc Rodríguez, del ICAC. Y la participación de Fernando Zamora, responsable del Celler de Mas dels Frares de la URV; Òscar Sànchez, alcalde de Constantí; y Clara Dalmau, sumiller del Consejo Regulador de la Denominación de Origen Catalunya.
- Núm. 88 (22/06/2021). Accés obert al coneixement de l’ICAC. Con Lydia Gil, responsable del Centro de Documentación y Biblioteca del ICAC.
- Núm. 87 (22/06/2021). Les àmfores ens expliquen com treballaven els artesans fa milers d’anys. Con Oriane Bourgeon, investigadora postdoctoral del equipo ArPA.
- Núm. 86 (13/04/2021). L’estudi de l’arquitectura antiga en arqueologia. Con María Pastor, investigadora postdoctoral del equipo de Arqueología Protohistórica.
- Núm. 85 (16/03/2021). La zooarqueologia. Con Lídia Colominas, investigadora Ramón y Cajal del equipo GIAP.
- Núm. 84 (16/02/2021). Arqueologia subaquàtica. Con Enric Colom, investigador predoctoral del equipo Aecma.
- Núm. 83 (20/01/2021). L’aqüeducte del Gaià. Con Jordi López, investigador del equipo de Arqueología Cristiana y de la Antigüedad Tardía.
- Núm. 82 (23/12/2020). Deu anys del concurs Odissea!. Con Txell Blay, presidenta de la Associació APLEC, y Maura Lerga, responsable de Comunicación y Publicaciones del ICAC.
- Núm. 81 (25/11/2020). Especial 25N des de la plaça de la Font de Tarragona. Con Lydia Gil y Maura Lerga, miembros del Comité de Igualdad del ICAC. En la segunda parte del programa, los investigadores Josep Maria Macias y Karen Fortuny hablaron del yacimiento de València “la vella” y la reciente publicación sobre Recintos fortificados en época visigoda (Trama, 8). Connectaron en directo con Albert Ribera, investigador de la Universidad de Valencia y adscrito al ICAC, y que coordina la investigación en el yacimiento desde Valencia.
- Núm. 80 (28/10/2020). Especial Nit Europea de la Recerca. Con Ana Gallego, coordinadora de actividades en el ICAC; Montse Cartañà, periodista en la Unidad de Cultura Científica e Innovación, ComCiència, de la URV; Laia Pellejà, responsable de Divulgación y Formación Científica en el ICIQ; y Maria José Guilera, de la Oficina Técnica del IISPV.
- Núm. 79 (30/09/2020). Investigadores de diferents generacions, disciplines i procedències, treballen plegades a l’equip ArPa de l’ICAC. Con Anna Gutiérrez Garcia-Moreno, codirectora de la Unidad de Estudios Arqueométricos; Isabelle Pianet, de la Universidad de Bordeos – CNRS; Simona Perna, investigadora Marie Curie en el equipo ArPA; y Laura Galán, investigadora predoctoral en el equipo ArPA.
- Núm. 78 (26/08/2020). Els aqüeductes romans de Tàrraco. Con Jordi López, investigador del equipo de Arqueología Cristiana y de la Antigüedad Tardía; y Josep Maria Puche, técnico de Tecnologías de Documentación Gráfica en el ICAC.
- Núm. 77 (29/07/2020). La vil·la romana de Mas dels Frares (Constantí, Tarragona). Con Josep Maria Macias, Karen Fortuny, Francesc Rodríguez y Ada Lasheras, investigadores del equip de Arqueología Cristiana y de la Antigüedad Tardía del ICAC.
- Núm. 76 (26/08/2020). El programa Toquem Pedra torna a la graella de Tarragona Ràdio!. Con Josep Maria Palet, director del ICAC; y Alexandra Livarda y Lídia Colominas, del equipo GIAP.
Noticia relacionada: “Tocando Piedra”: vuelve el programa de divulgación sobre arqueología clásica en Tarragona Radio.
Temporadas anteriores:
Entrevista: Ramon Járrega parla de la vil·la romana de L’Alqueria (Moncofa)
Després de dues campanyes arqueològiques (2007 i 2008) en aquesta vil•la romana de Moncofa (Plana Baixa, Castelló), Ramon Járrega, director tècnic de les excavacions i investigador de l’ICAC, en fa la valoració. Járrega ha estat quatre anys professor associat d’Història antiga a la Universitat Jaume I de Castelló i actualment és arqueòleg investigador de l’ICAC.
L’Alqueria és un jaciment clau per a l’estudi de la romanització a la comarca de la Plana Baixa (Castelló). És molt probable que correspongui a una vil•la romana perquè s’hi han trobat fragments de pintura parietal. Probablement aquesta vil•la va pertànyer en època romana al territori de Saguntum. Entre les troballes més rellevants hi ha tres dipòsits de líquids amb paviment d’opus spicatum i el característic revestiment de mitja canya. El dipòsit més gran fa 5,60 x 5,30 metres per 1,50 de fondària.
Imatges dels dipòsits del jaciment de L’Alqueria.
Les intervencions a L’Alqueria formen part d’un programa de recerca de la Universitat Jaume I (UJI) dirigit pel dr. Juan José Ferrer i finançat per la Direcció General de Patrimoni de la Generalitat Valenciana. Properament se signarà un conveni de col•laboració entre la UJI i l’ICAC per donar continuïtat als treballs. Està previst que les restes arqueològiques de la vil•la de L’Alqueria s’integrin dins un projecte de camp de golf que promou el mateix Ajuntament de Moncofa.
Per què són importants els dipòsits que s’han trobat a L’Alqueria?
Perquè ens indiquen una part de l’economia de les vil•les romanes. Són un element d’explotació del territori i permeten documentar part del procés de transformació de la collita.
Collita de què?
S’estan fent anàlisis del morter de la paret per saber què contenien. Hi ha la tendència de pensar que servien per a vi o oli, els dos grans productes de la Mediterrània a part del blat, però també podien servir per a salaons, una hipòtesi plausible per la proximitat del mar. A Xàtiva fins i tot s’han trobat dipòsits per fer lli.
Les anàlisis ho aclariran?
Sí. I si podem excavar al voltant també serà més fàcil saber com funcionava el conjunt. En una excavació com més superfície abastis més possibilitat tens, per planimetria, de saber per a què servia cada àmbit. Si eren dipòsits per a oli o vi, per exemple, també hi havia d’haver un punt de premsat i un punt de decantació. Si tenim sort, els trobarem.
Això demostraria que eren instal•lacions industrials?
No ho sabem. No semblen dipòsits per a l’autoconsum, però ho podrien ser.
Quan es van construir?
En aquest jaciment hi ha material arqueològic ibèric o romanorepublicà, però no estrats arqueològics d’aquesta època. I els dipòsits no sabem quan es van fer, perquè les parets presenten diferents capes de revestiment hidràulic (senyal que se’n va fer un ús continuat). Però sí que sabem quan es van abandonar: al segle IV.
Com és?
Sembla un abandonament intencionat, perquè hi ha argiles abocades i tègules senceres i tot, tant de planes com d’imbrices. Per damunt hi ha un mur molt arrasat que té una direcció diferent i que podria correspondre a la construcció posterior. O sigui que segurament hi ha una remodelació de la vil•la al segle IV.
Aquesta continuïtat en l’ocupació és perquè és una àrea fèrtil?
Sí, tot i que no podem saber quin abast tenia el regadiu en aquell moment. Les columnes pol•líniques fetes al proper jaciment dels Estanys (Almenara) mostren molta olivera i vinya: potser era més de secà! Però hi ha una font molt bona a la Vilavella, un poble proper, i no seria estrany que s’alimentessin d’aquella aigua. A més el terreny de L’Alqueria és pla i està al costat d’un camí mil•lenari, un ramal de la Via Augusta ple de jaciments ibèrics i romans.
El de Moncofa és un dels molts que es podrien excavar, doncs.
Sí, i aquest hem tingut la sort de poder-lo excavar, perquè a l’horta és bastant difícil. Així com al secà és fàcil trobar restes en superfície, a l’horta no, perquè de sempre hi ha hagut molt moviment de terres i que trobis ceràmica no vol dir res; són terres en explotació. A L’Alqueria s’hi ha de fer un camp de golf, tot i que preservant les restes romanes.
És significatiu, el topònim L’Alqueria?
Sí, i a més és un nom d’origen àrab! Pot indicar dues coses: que en època medieval hi havia hagut una alqueria com a pervivència de l’hàbitat romà (però no hem trobat ceràmiques medievals), o que la gent, en veient que hi havia ruïnes i s’hi havia viscut, en digués “l’alqueria”, de la mateixa manera que a Reus i Cambrils hi ha els jaciments dels “Antigons”, és a dir, lloc on hi ha coses antigues.
Quina importància té L’Alqueria en l’entorn més immediat, la comarca de la Plana?
Aquest jaciment i el de Benicató, a Nules, són gairebé els únics que s’han excavat en extensió. Per això, si podem anar-hi treballant, a més de tenir una zona visitable es podrà donar exemple de com es vivia en època romana a la Plana.
Carme Badia i Puig
Entrevista feta el setembre del 2009
Planta del jaciment de l’Alqueria del 1996, any en què es va fer una primera intervenció de salvament al jaciment.
Vegeu què n’ha dit la premsa: